Gratis medlemswebinar med David Clark
![](https://www.kognitiv.no/wp-content/uploads/2024/08/david-clark.2e16d0ba.fill-400x400.format-png-400x380.png)
Vi fortsetter vår serie med gratis webinar for medlemmer i forbindelse med at NFKT i år fyller 30 år. Den 3. september får vi digitalt besøk av David Clark fra tidligere IAPT, nå NHS Talking Therapies. Han vil snakke om erfaringer fra innføringen av NHS TT og den norske ekvivalenten, Rask psykisk helsehjelp.
Fra 14.00 til 15.30 tirsdag 3. september, vil Clark snakke om blant annet hvordan man utvikler effektive psykologiske behandlinger, men ikke minst også hvordan man jobber for å realisere et godt resultat for befolkningen som helhet. – Når man skal lansere en ny medisin, så gjøres det med det vanlige løpet med utvikling, forskning og så lansering der legemiddelselskapene kan tjene penger på å selge medisinen. I tabletter er det også sånn at det finnes en lik mengde medikament i hver dose. Når det gjelder psykologiske behandlinger, gjelder ingen av disse tingene, påpeker Clark. – Ikke er det umiddelbart synlig at det er penger i andre enden, og innholdet og virkningen av en behandlingstime kan variere stort etter hvem som leverer den, hvilken kunnskap de har og så videre. For å avhjelpe på en del av disse komplikasjonene, hadde de tre hovedmål da de først innførte det som den gangen, i 2008, het IAPT i det britiske helsevesenet. Programmet hadde tre overordnede prinsipper. Det skulle innebære en optimal behandling av pasienten, behandlingen skulle utføres av noen som var godt opplært og som stadig ble vurdert i sin kunnskap, og resultatene for behandlingen skulle til enhver tid overvåkes og rapporteres offentlig.
Åpenhet som nøkkelverdi
Åpenhet har vært viktig for oss fra start, og det har aldri vært gjort før på denne måten, slår Clark fast. Han nevner flere grunner til at denne åpenheten og informasjonsinnhentingen har vært viktig. – Det ene er at det gir en mulighet for læring og videreutvikling av tjenestene. Det gir også en mulighet for pasientene å se at det nytter, at man kan bli bedre. Men ikke minst er det viktig for politikerne som skal bevilge penger til å opprettholde tjenesten.
Informasjon til læring
Clark mener at denne synliggjøringen gir en mulighet for å utvikle stadig bedre tjenester. – Når vi har samlet inn data over så lang tid, kan vi hele tiden gjøre justeringer. Som et eksempel så vi en periode at vi hadde dårligere resultater innenfor andre etniske grupper enn britiske. Da kunne vi gå inn og se på team som hadde et bedre enn gjennomsnittlig resultat på nettopp disse gruppene og lære av hva de gjorde annerledes. På samme måte kunne vi se på konkret hva som gjorde forskjellen på resultatene i mer og mindre privilegerte boligstrøk. Blant annet kunne vi se på effekten av at mindre tilgang til behandlingsressurser i disse områdene, og dermed lenger ventetid for pasientene, hadde en negativ effekt på målsoppnåelsen. Dermed ble det viktig å sørge for å øke kapasiteten her. Resultatet av det er at høyinntektsområdet Windsor og nabostrøket, det langt mindre privilegerte Slough, nå leverer like gode resultater når det gjelder pasienter som blir helt bra eller vesentlig bedre.
Bedre resultater over tid
Resultatet av dette målrettede arbeidet, har vist seg over tid. Da IAPT først startet opp, lå måloppnåelsen et godt stykke under ønsket, med at 50 prosent av pasientene skulle bli helt bra, og 2/3 som skulle bli vesentlig bedre. Ved å stadig bruke data til å utvikle tjenestene, har kurven hele tiden gått oppover, og de siste årene har de ligget over dette målet.
Samme prinsipper i RPH
I Norge har Rask psykisk helsehjelp helt siden den spede starten i 2012 hatt et godt samarbeid med britene. Men det er ikke til å komme unna at volumet i den norske helsetjenesten er et godt stykke lavere enn britenes 670.000 behandlinger per år. Vil det da nytte å overføre noen av de samme prinsippene for monitorering og dokumentasjon her? Ja, mener Clark. – Det må kanskje gjøres på en litt annen måte, men prinsippene om viktigheten av dokumentasjon og åpenhet er det samme. Det har allerede vært gjort gode studier i Norge som blant annet har klart å tallfeste den økonomiske nytten ved å ha effektiv behandling målt opp mot kostnaden å levere tjenesten. Det er veldig nyttige tall når man ser på samfunnsøkonomien i det hele. For tiden jobbes det med å utvikle mer varige metoder for informasjonsinnhenting og analyse også i Norge.
Barnas tur
Man skulle kanskje tro at David Clark og hans kolleger i NHS Talking Therapies nå etter hvert kunne lene seg tilbake og nyte resultatene av hardt arbeid gjennom flere år, men det gjør de ikke. For tiden er de opptatt av å etablere og rulle ut en tilsvarende tjeneste for barn og unge. – Vi så at det var altfor lang ventetid for å få mentalhelsehjelp for barn og unge, og da særlig for de som ikke var i en umiddelbar krise. Derfor har vi inngått et tett samarbeid med skolene. Så langt er vi inne på en tredjedel av landets skoler, så der er vi godt i gang.
Alt dette og mer, kan du høre om hvis du tuner inn på vårt gratis medlemswebinar med David Clark 3. september klokken 14.00.